Jestivi parkovi predstavljaju inovativan koncept čiji je cilj povezivanje agrikulturalnih aktivnosti sa urbanim načinom življenja, odnosno sa lokalnim socio-ekonomskim kontekstom. Iako se ovaj koncept već neko vrijeme primjenjuje na zapadu, kod nas je on prilično nov. Iskorak u ovom pravcu napravile su žene iz Udruženja žena NERA iz Konjica, koje rade na uspostavljanju prvog jestivog parka u Bosni i Hercegovini.
Iz udruženja NERA kažu kako će se ovaj park, prema dostupnim podacima prvi takav u Bosni i Hercegovini, nalaziti u sadašnjem dvorištu Javne ustanove Srednja škola Konjic, u neposrednoj blizini Ćuprije i šetališta pored Neretve u ovom gradu. Ovaj pionirski projekt novčano je podržala Telemach fondacija, a provodi se u partnerstvu sa JU Srednja škola Konjic
Predsjednica udruženja NERA Elvedina Alić naglašava kako svi učesnici u projektu, njih više od stotinu, djeluju potpuno volonterski. U prvoj fazi će profesori iz konjičke srednje škole vršiti edukaciju učesnika o ekološkim pristupima planiranja i izgradnje gradskih jestivih parkova, te će biti posađene biljke koje će činiti ovakav park u Konjicu.
„Kreirali smo odličnu ekološku inicijativu koja bi trebala biti podstrek i ostalim lokalnim zajednicama da počnu s podizanjem jestivih parkova i da već postojeće gradske parkove obogate medonosnim i plodonosnim biljkama“, kaže predsjednica udruženja.
![](https://objavi.ba/wp-content/uploads/2024/07/352481068_1580687555754685_4725220862714271770_n-1024x768.jpg)
Ona želi skrenuti pažnju na činjenicu da insekti i ptice sve teže preživljavaju u urbanim sredinama, čime se u perspektivi ugrožava čitav ekosistem. Zbog toga je korisno razvijati koncept jestivih parkova koji pospješuju biodiverzitet, poboljšavaju oprašivanje biljaka, te čuvaju vazduh i tlo.
„Mi smo kao problem prepoznali trend podizanja parkova koji nemaju cvjetajuće kulture, niti imaju plodonosne biljke. To su najčešće samo travnate površine i četinari koji jako lijepo izgledaju, ali nažalost nisu od koristi pčelama i pticama. Sadnjom borova i čempresa pogodujemo komarcima, dok zanemarujemo ruže, bagreme, kadulje i druge cvjetajuće ukrasne sorte koje privlače pčele. Štaviše, trava, borovi i čempresi predstavljaju staništa za komarce i to su stvari na koje ne obraćamo pažnju. Osim toga, naši balkoni su puni hibridnih presadnica koje cvjetaju jednu sezonu, koje su lijepe ali koje nisu korisne i na koje ne dolaze pčele“, objašnjava Elvedina, koja i u svom domaćinstvu sadi isključivo medonosne i plodonosne biljke.
Navodi kako jestivi park možda neće biti vizualno atraktivan za ljude poput gradskih parkova koji primat daju estetici, ali da će on garantovano biti privlačan onima kojima je u prvom redu namijenjen – pticama i pčelama. Termin „jestivi park“ se koristi i na zapadu („edible park“) a on govori kako će u parku svoju ishranu pronaći i insekti, i ptice, ali i ljudi.
Na prostoru uz srednju školu će u Konjicu tako biti zasađene razne biljke koje pospješuju biološku raznolikost Među njima će biti zanemarene ukrasne plodonosne biljke kao što su padajući dud ili kalemljeni drijen, naći će se mjesta i za sadnice gingko bilobe, a profesori i učenici će se brinuti i o endemskoj Pančićevoj omorici. Da bi se privukle ptice, u konjičkom jestivom parku će biti i postavljene kućice za njih, dok biljke ne porastu dovoljno da u njima bude moguće svijanje gnijezda.
U drugoj fazi će pčelarima i drugim ljubiteljima prirode iz ovog grada biti podijeljeno preko hiljadu sadnica mađarskog medonosnog bagrema, čija će sadnja doprinijeti prehrani pčela.
![](https://objavi.ba/wp-content/uploads/2024/07/p5111409-1024x768.jpg)
„Mađarski medonosni bagrem ima puno duži period cvjetanja od našeg bagrema i ima veći sadržaj nektara, što ga čini savršenom ispašom za pčele. Ova aktivnost planirana je za kraj oktobra, kada je i najpovoljnije vrijeme za početak jesenje sadnje“, kaže Elvedina Alić.
Ona ističe kako će cijeli ovaj projekt koštati svega 5,000 KM, u prvom redu zahvaljujući volonterskom radu njenog udruženja, osoblja i učenika srednje škole, te drugih aktivista i ljubitelja prirode. Nadaju se kako će svojim djelom dati primjer drugim sredinama, te ih potaknuti da prihvate ovu ideju i da zajedno vrate dio životnog prostora pticama i pčelama.
„Na kraju krajeva, naši gradovi nisu ništa drugo do prostor koji su ljudi prisvojili i oduzeli drugim vrstama“, opominje predsjednica Udruženja žena NERA iz Konjica.